![ROZHOVOR | Zdeněk Židek o záchraně a obnově zámeckého dvoru Nekmíř](/upload/Articles/54/image/299834854-3233632966907-1699365644_preview_cropped_1920x1080.jpg)
Přijměte pozvání na exkluzivní prohlídku zámeckého areálu v Nekmíři u Plzně, který prochází neuvěřitelnou záchranou a vstává jako Fénix z popela. Na dotazy k průběhu obnovy nebo využití jednotlivých objektů, odpovídal jednatel společnosti REKS Nem, která areál vlastní, pan Zdeněk Židek. Děkuji a držím palce s další prací! Jak vidno, u zámku to bude potřeba!
Přibližme si ve stručnosti nejdříve historii místa.
První zmínky o zdejším osídlení máme až z roku 1358, kdy obdržel tehdejší majitel Nekmíře, Racek, právo lámat kámen na hoře Drsníku ( dnes Krkavci) od opata kláštera v Plasích. Byl pravděpodobně i stavitelem zdejší kamenné trojpodlažní vodní tvrze, která se unikátně dochovala v severozápadním křídle dnešního zámku. Racek byl synem Sezemi z Vrtby, zakladatele stejnojmenného hradu nedaleko odsud. Pocházel z hojně rozvětveného rodu Hroznatovců, který ovládal celé zdejší území. Majitelé se poté od roku 1414 střídají (Jan ze Slavic, Ebrzvínové z Hradiště a Leitold z Ebrnic). Za Šebestiána Markvarta z Hrádku se v 16. století Nekmíř stal největším rytířským statkem na Plzeňsku a tvrz byla přestavěna v renesančním slohu. Markvartové z Hrádku přišli o Nekmíř po bitvě na Bílé hoře v roce 1620. Dalšími majiteli byli Páni z Vřesovic, Sinzendorfové, Trčkové, Páni z Vrtby, Lobkovicové a Schönbornové. Za nich proběhla v 70. letech 19 století klasicistní úprava zámku, zásadní přestavba pivovaru a také modernizace dvora.
Níže letecký pohled na dvůr před rekonstrukcí v roce 2003 a v roce 2022 s popisky jednotlivých objektů. Vlevo majitel Nekmíře od roku 1895, JUDr. Stanislav Wopršálek.
V červnu roku 1895 velkostatek koupil plzeňský právník JUDr. Stanislav Wopršálek, významný plzeňský rodák, majitel úspěšné advokátní kanceláře v Plzni, zámečku u Radčic nebo hájovny Bult a okolních lesů, obecní zastupitel v Plzni, poslanec Českého sněmu za Stranu konzervativního velkostatku, okresní školní rada nebo také člen místní školní rady v Plzni. Za jeho vlastnictví dochází k další obnově a modernizaci velkostatku. Wopršálkovi zde hospodařili i s dalšími pozdějšími spoluvlastníky do roku 1948, kdy bylo celé hospodářství zabaveno Československým státem.
Hospodářský objekt před rekonstrukcí.
V této éře dochází k velkému úpadku a devastaci celého dvora, který se po krátké etapě fungování JZD, přestal využívat úplně. Po restitučním řízení v 90. letech, kdy se zbytky velkostatku opět dostaly do rukou potomků dřívějších majitelů, se dědici rozhodli dvůr prodat. Další majitel se dost neúspěšně pokusil o obnovu zámku a z unikátní památky vytvořil paintballové hřiště. V roce 2011 se areál znovu objevil na prodej. V roce 2016 se majitelem zámeckého areálu stala společnost Reks - Nem s.r.o., která se ihned pustila do rozsáhlé postupné rekonstrukce objektů dvora. Na závěr má projít rekonstrukcí i samotný zámek.
Karta objektu: poznejdomy.cz
Hospodářský objekt po rekonstrukci.
A nyní současnost. Pan Zdeněk Židek je jeden ze dvou majitelů společnosti, která areál inspirativně zachraňuje. Čím se vaše společnost zabývá?
Naše společnost REKS Nem se zabývá pronájmem nemovitostí k dalšímu podnikatelskému využití.
Co rozhodlo koupit zrovna tento hospodářský dvůr se zámkem? Byly i jiné alternativy?
Dvůr v Nekmíři jsme zakoupili vzhledem k jeho strategické poloze v blízkosti Plzně a dostupnosti dopravních možností. Jeho zamýšlené využití bylo na sklady. Podobnou nemovitost jsme sháněli již delší dobu.
Stodola I v průběhu rekonstrukce.
Jaké objekty byly zatím v rámci obnovy opraveny? Které kroky obnovy byly zatím nejsložitější?
Byla kompletně opravena budova bývalého vepřína, teletníku, dvě stodoly, komíny pivovaru, lihovaru a budova bývalé kočárovny. Obnova kočárovny byla asi z hlediska náročnosti opravy při zachování historických prvků nejnáročnější.
Z čeho máte v rámci obnovy zatím největší radost?
Z každé maličkosti, která se povede projednat s památkáři a následně opravit.
Stodola II (první a druhá foto) a interiér hospodářského objektu II (čtvrtá foto) po rekonstrukci. Na třetí fotografii pohled z hosp. objektu II směrem do bývalého zámeckého parku, kde je poměrně unikátní trenažer pro servis stožárů vysokého napětí.
Z jakých finančních zdrojů byla obnova realizována? Daří se na obnovu čerpat finanční příspěvky Ministerstva kultury nebo z jiných zdrojů?
Opravu realizujeme převážně z našich zdrojů - 95%, 5% z příspěvku Min. kultury a Krajského úřadu Plzeňského kraje.
Spousta střech v areálu září novotou. Jaká krytina byla prosím použita?
Na všech střechách jsou použity bobrovky. (pozn.: Mezi hlavní přednosti tohoto typu tašek je jejich historizující vzhled a možnosti vykrývání složitých tvarů. Zkušení pokrývači jsou schopni díky absenci drážek u Bobrovek a jejich maloformátové velikosti na střechách zajistit plynulé přechody, poradí si s volskými oky, úžlabím i nárožím. Překážkou není ani nerovnost krovu, která je u památek poměrně běžná. Více o bobrovkách například zde: propamatky.info)
Na první fotografii níže pivovar před koupí v roce 2010, na dalších již v roce 2022 před rekonstrukcí / v průběhu rekonstrukce (např. komíny pivovaru a lihovaru)
Můžete čtenářům doporučit kvalitní řemeslníky / společnosti nebo jiné profese podílející se na obnově?
Většinu prací provedla Stavební část divize VVN, společnosti OMEXOM GA Energo.
Aktuálně se pracuje na objektu pivovaru. Co vše se plánuje, k čemu bude objekt dále sloužit?
Objekt pivovaru bude následně sloužit jako sídlo střediska autodoprava a bude určena pro opravy interní mechanizace.
Sklepy pivovaru / lihovaru, odkud jsou nyní i pomocí kbelíků na kladce vynášeny tuny odpadů a sutin.
Co v rámci hospodářského dvora chystáte do budoucna?
Po dokončení opravy části pivovaru se chystáme na obnovu části lihovaru a sklepních prostor.
Na obnovu zatím čeká objekt zámku, jak bude rekonstrukce náročná a jaké jsou s objektem plány po dokončení rekonstrukce?
Objekt zámku je vlastní kapitolou, byť všechny nemovitosti celého hospodářského dvora a pivovaru podléhají stejné památkové ochraně, byla jednání s památkáři o technologii opravy zámku nejnáročnější a probíhala bezmála pět let. Mezi tím stouply ceny materiálů a stavebních prací takřka na trojnásobek. Vzhledem k tomuto nebudeme asi schopni bez větší účasti státu zámeckou budovu a pod ní se nacházející sklepy ze čtrnáctého století zachránit.
V případě, že bychom objekt zámku opravili, chtěli bychom v něm umístit knihovnu přístupnou veřejnosti a zbývající část do budoucnosti nabídnout k provozování jako objekt pro bussinesovou a kongresovou turistiku, takováto zařízení v Plzeňském kraji až na pár vyjímek chybí.
Děkuji za rozhovor a držíme palce!
Kočárovna na fotografiích níže procházela náročnou rekonstrukci od podzimu 2021 a v březnu 2022 byla zkolaudována. V části nyní slouží jako administrativní zázemí společnosti. Zachovány zde byly původní stropy, detaily oken i podlah. Oko potěší také to, že se podařilo opravit i sklep pod kočárovnou, jehož vstup byl po desetiletí zasypán a kde dle stavebně historického průzkumu měl být pivovar pro původní tvrz. Jak vidno na první a poslední fotografii, jedna z částí kočárovny bude sloužit i jako garáž na auta, takže i v současnosti zde budou parkovat o něco modernější kočáry.
Na fotografiích níže ještě kočárovna z druhé strany před rekonstrukcí v roce 2010 a v průběhu rekonstrukce v roce 2022. Na druhé straně po pravé straně již vykukuje zámek a jeho část, která je v nejhorším stavu, kde se bohužel již část zhroutila.
Zámek má podobu trojkřídlé budovy. V jejím severním křídle (na čtvrté fotografii níže) se dochovalo zdivo gotické tvrze. Její budova měla dvě patra, armovaná nároží a ve všech podlažích tři místnosti. Vzhledem k síle zdi protějšího křídla je možné, že původní tvrz tvořila ještě podobná protilehlá budova spojená se severním křídlem hradbami. Mezi oběma budovami pak bylo nádvoří. V zámku se dokonce do dnešních dní dochoval i kus dubového stropního trámu z doby vzniku tvrze v roce 1358. V šestnáctém století bylo postaveno střední křídlo s nádvorní patrovou arkádou. Arkádová chodba byla v sedmnáctém století rozšířena i na severní křídlo a ve druhé polovině osmnáctého století byly arkády doplněny i na zbývající stranu nádvoří.
Na fotografiích níže vidíme prostory v přízemí (první a čtvtá fotografie). Nádvoří dominuje vysoké podloubí a vchod ke schodišti do patra (druhá a třetí fotografie).
Na fotografiích níže si prohlédněme prostory v patře. Zde se nacházely převážně obytné místnosti. Doloženy jsou zde i kuchyně, nebo místnosti s topným tělesem, často s otevřeným ohněm, toalety či skladovací místnosti, jež byly bez, jinde běžných, vysokých prahů (možná kvůli snazší manipulaci s pytli potravin).
Zajímavostí patra je, že se zde nachází místnost, která využívá jako vstup původně gotické okno (na fotografiích níže uprostřed dřevěného schodiště). Odlišný vzhled okna i jeho orientace na východ pak přinesli domněnku, že v tomto výklenku mohl mít Racek, stavitel tvrze, umístěn přenosný oltář, na který dostal povolení od papeže Řehoře XI. roku 1374. Na čtvrté fotografii se vracíme zpět k prostoru hlavního schodiště do patra zámku.
Do sklepních prostor zámku se dostáváme vstupem z podloubí (na první fotografií viditelný otvor v zemi). Užijte nádherné sklepy s valenou klenbou, původní přízemí tvrze.
Na závěr ještě několik fotografií z ptačího pohledu. Nejdříve celý areál z několika směrů.
Stodola I, hospodářský objekt a pivovar / lihovar.
Samotný pivovar / lihovar a opravené komíny. Oprava pivovarského komínu začala v květnu 2021. Vzhledem k havarijnímu stavu střechy bylo nutné vystavět velmi složitou konstrukci lešení. Této práce se ujala lešenářská firma pana Petra Racka z Plzně (t: 602 779 716), možná potomka prvního stavitele původní tvrze Racka z Nekmíře :-), která postup prací konzultovala se statikem ing. Fořtem, kterému patří také naše velké poděkování za spolupráci. Samotné opravy komínu se ujal kominický mistr pan Lukáš Rosman (t: 606 149 252). Horní část cca 1,5m byla rozebrána a vyzděna z původních cihel a byl proveden ztužující věnec. Také se vyspárovalo těleso komínu. Římsa komínu se opravila s použitím dochovaných zbytků cihel a podle torza římsy, které se zázrakem dochovalo, byla vyrobena dřevěná šablona dle které se obnovil původní tvar, římsa byla nakonec oplechována. Oprava obou komínů, jak pivovarského, tak i sladovnického, byla dokončena v září 2021.
A objekt zámku, který na svou hlavní záchranu teprve čeká, držíme palce!
Karta objektu: poznejdomy.cz